BiH bi uskoro mogla preći na elektronski način glasanja (E-glasanje) na izborima, s obzirom na to da je Centralna izborna komisija BiH, u partnerstvu sa Udruženjem izbornih zvaničnika BiH i uz podršku norveške ambasade za naredni utorak u Sarajevu zakazal
Kako nam je potvrdila Maksida Pirić, portparol CIK-a, firme "Smartmatic", "Smart System Solutions", "Indra" i SCTL GEMALTO će zvaničnicima BiH predstaviti nekoliko modela E-glasanja, koji su već u primjeni u nekim zemljama. Prezentaciji će prisustvovati i delegati i poslanici bh. parlamenta, koji će na kraju odlučiti hoće li primijeniti neke od tehnologija.
Jedna od tehnologija će biti i upotreba elektronske olovke, a, kako je istakla, biće simulirani izbori uporednim korištenjem klasičnih metoda i nekoliko modela E-glasanja. Ono što se očekuje, kako je istakla, je da nove elektronske tehnologije pokažu superiornost i u pouzdanosti izbornog procesa, uklanjanjem mogućnosti izbornih prevara i brzim brojanjem i predstavljanjem izbornih rezultata.
"Od kompanija koje će prezentirati svoju opremu moći ćemo čuti koliko košta ukoliko bi se primijenila u izbornom procesu u BiH", istakla je ona.
Vehid Šehić, predsjednik Foruma građana Tuzla i bivši predsjednik CIK-a, ističe da je u početku bio skeptičan kod primjene novih tehnologija, ali da je, nakon što je sam prisustvovao prezentaciji jednog od mogućih rješenja, izrazio oduševljenje i brzinom i pouzdanošću pomenute opreme. On je rekao da u E-glasanju koje je on vidio svaki građanin ima svoju karticu sa šifrom koja se ubacuje u mašinu i iščitava podatke o korisniku.
"Mašina je najsličnija bankarskom automatu sa ekranom koji reaguje na dodir i veoma je jednostavna za korištenje. Kada ubacite karticu ako niste na tom biračkom mjestu ili ako ste ranije glasali, mašina vam neće dozvoliti da pristupite glasanju", rekao je on.
Ako je kartica prihvaćena, na ekranu se pojave opcije za izbore pojedinačnih kandidata i stranačkih listi. Kao i kod klasičnih izbora, građani imaju priliku da biraju kandidate, stranke, a imaju i mogućnost biranja kandidata na stranačkim listama.
"Nakon što završite proces koji je evidentiran u mašini, dobijate listing sa svojom šifrom na kojoj se tačno vidi za koga ste glasali. I taj listing se potom stavlja u posebnu kutiju, tako da imate i čvrstu kopiju i elektronsku memoriju kao dokaz za koga ste glasali, pa je time onemogućeno dopisivanje i sve one zloupotrebe koje imamo sad", ističe on.
Najveća mana tih mašina je njihova cijena. Šehić kaže da mašina koju je on imao priliku da vidi košta oko 4.000 maraka, a po biračkom mjestu je potrebno nekoliko mašina, uz obaveznu rezervu.
"S obzirom na to da se sada za izborni ciklus potroši oko deset miliona maraka, procjenjujem da bi se mašine isplatile za tri do četiri ciklusa", dodao je.
Srđan Rajčević, direktor Agencije za informaciono društvo RS, ističe da pozdravlja razmatranje mogućnosti prelaska na E-glasanje, ali je upozorio i na činjenicu da je naše stanovništvo relativno informatički nepismeno.
"Potrebna bi bila obuka i obimne kampanje kako bi se ljudi upoznali sa načinom korištenja tih tehnologija. Izbori su nešto najosjetljivije i to mora biti proces koji će biti apsolutno transparentan i s kojim će građani biti u potpunosti upoznati. Međutim, činjenica je da su to trendovi koji su neminovni i BiH će morati prije ili kasnije usvojiti te tehnologije", rekao je.
Osim toga, kako je istakao, velika je prednost smanjenje mogućnosti zloupotreba i veoma brzo i lako brojanje i predstavljanje izbornih rezultata.